Loading...
1897-ben járunk, az izlandi lány, Sigurlína élete szakadatlan munka, sivár jövő vár rá. De őt nem abból a fából faragták, hogy lemondjon az álmairól, és amikor a krimiszerű események lehetővé teszik, egy merész döntéssel saját kezébe veszi a sorsát, és elszökik a monoton hétköznapok elől. Hihetetlen kalandokba sodródik: útja Manhattan előkelő köreibe, a Metropolitan Múzeumba és a korabeli New York legmélyebb bugyraiba vezet. Hősünk körül lassan szorulni kezd a hurok; a reykjavíki hatóságok nyomoznak utána, és már senki sem tudja, hogy kicsoda is ő valójában: senki vagy valaki; tolvaj, kalandor, szélhámos vagy az új idők hírmondója és elkötelezett hazafi? A mű alapötletét egy szélhámosnő, Sigríður Einarsdóttir Magnússon valós története adta, aki kézimunkát és olcsó izlandi ezüst ruhadíszeket igyekezett irreálisan magas áron eladni először Angliában és Skóciában, majd az 1893-as chicagói világkiállításon. Pálsdóttir hősnője, Sigurlína azonban nem tűnik kalandornak, inkább sorsa ellen lázadó, bátor és önálló fiatal nőnek, aki merész elhatározása miatt, amivel elszökik a monoton hétköznapok elől, hihetetlenül fordulatos események sodrába kerül. Rejtélyek és véletlenek követik egymást, és felvetődik a kérdés: vajon mi adja legnagyobb becsben tartott kincseink értékét; tudományos jelentőségük, vagy az őket övező, megkapó történetek? Mennyit ér a kultúra? És mennyit ér az ember?
„Hangos, furcsa kiáltás hagyta el a száját, ami elnyomta dübörgő, szapora szívdobogásának zaját. Tett néhány tétova, úszó mozdulatot, de hamar elmerült, süllyedt magától lefelé, a jég alá. Lábával ellökte magát, de feje hozzákoccant a táblához. Még több sós vizet nyelt. Hirtelen úgy érezte, hő önti el a testét, lassanként pedig felfedezte, hogy a fény hol tűz be a vízfelszín alá. Közelebb próbált úszni hozzá, de úgy érezte, csak még mélyebbre merül. Mereven bámulta a fényt, és valamit, ami abban a pillanatban beleesett a vízbe, mintha épp feléje tartana. Megkísérelte mozdítani a lábát, de olyan volt, mintha megbénult volna. Mikor a tárgy közelebb került, és látta, hogy mi az, erő szállta meg.”
(Részlet a regényből)
A melltű <
Sigrún Pálsdóttir 1967-ben született Reykjavíkban, és ott is nőtt fel. Az egyetemen történelmet tanult, Oxfordban doktorált 2001-ben, majd az Izlandi Egyetemen tanított. Nyolc évig a Saga történeti folyóirat szerkesztője volt. A melltű című a regénye 2019-ben jelent meg, két évvel később elnyerte érte az Európai Unió Irodalmi Díját.
Egyed Veronika (1981) az ELTE-n tanult magyar, skandinavisztika és filozófia szakon, majd az Izlandi Egyetemen diplomázott középkori irodalomból. Többek között Hallgrímur Helgason, Sjón és Jón Kalman Stefánsson műveit fordította magyarra.
A melltű <